![](/common/uploads/watermarks/ogyei-652bb92e9c-f6657fd318421f3d89ca1283fdc61feb.jpeg)
A korábban két helyszínen működő Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézet (OGYÉI) számára időszerűvé vált egy új, összevont telephely kialakítása, amihez a régi Szabolcs utcai kórház egyes, négyes és 4/a épületét jelölték ki. Az átalakítással egy olyan korszerű, biztonságos és hatékony laboratóriumi és irodai környezetet akartak létrehozni, amely a legfrissebb európai uniós előírásoknak is megfelel. Az újragondolt létesítmény lehetővé teszi, hogy az OGYÉI tevékenységei – beleértve a gyógyszerészeti és élelmezés-egészségügyi vizsgálatokat – egy helyen, integrált módon valósuljanak meg, ezáltal javítva az intézet működésének hatékonyságát és a szolgáltatások minőségét.
A fejlesztéssel egy korszakokon átívelő, és emiatt széttartó épületegyüttesben kellett formavilágában és funkcióit tekintve is harmóniát teremteni. Az egyes és négyes épület eredetileg a 19. század végén és a 20. század elején épült falas szerkezettel, poroszsüveg födémekkel. Az ötvenes évek végén további szintet húztak a két házra, a zárófödémeket pedig Bohn-födémre cserélték. Az évtizedek során az ingatlanok különböző bővítéseken és átalakításokon estek át, míg az egyes épület tetőterét beépítették, addig a négyes épületé padlástér maradt. A 4/a épület azonban már egy, a nyolcvanas évek elején kivitelezett pillérvázas ház, ami anyaghasználatában, szerkezeti rendszerében és tömegformálásában is markánsan elkülönült a századfordulós kórházépületektől. Ez a kontrasztos illeszkedés a mostani felújítása során is megmaradt vezérelvként.
„A projekt során a megrendelői igényeket vetettük össze egy meglévő épület kötöttségeivel. A tervezett új irodák és laborok egy korábbi kórházépület falai között kaptak helyet, amelyet az igényekhez igazodva terveztünk át és bővítettünk kortárs elemekkel. Az Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézet számára tervezett székház irodánk egyik legnagyobb volumenű saját tervezésű, megvalósult projektje. A teljes tervezési folyamat mellett a szakági koordinációt és a tervezői művezetést is elláttuk. Az elvárásokat proaktívan kezelve, a kezdeti elképzeléseknél egy jóval komplexebb programmal álltunk elő, ami az egész fejlesztés hatékonyságát és minőségét jelentősen megemelte. Ennek eredményeként az ügyféllel együtt gondolkodva nem csupán egy székházat, hanem egy egész telephelyet újíthattunk meg” – hangsúlyozta Kádár Bálint, a DANU építészeti és urbanisztikai igazgatója.
A huszadik század elején épült egységes kórházépületekre az ötvenes években még egy szintet emeltek, megbontva a párkányzatát vesztett épületegyüttes arányait. “Az együttes harmonikus befejezettségét szerettük volna visszaálítani, így a szárnyakat összekötő függönyfalas szerkezet, és a tetőterek helyett épített acél szerkezetű új szint összefogják az épületeket. A karakteres párkány mindezt megnyugtatóan lezárja” – emelte ki Kádár Bálint. Az egyes és négyes épületek közötti összekötés megmaradt, de kortárs formában újragondolva, ahol a függönyfalakkal határolt szellős, világos területeken szintenként találkozási helyek alakultak ki, nagyméretű teakonyhákkal és a pihenőterekkel.
A tervezéshez szükséges felméréseket pontfelhős technológiával végezték, ami alapján pontos, valósághű modell készült a meglévő épületekről. A pontfelhőből generált 3D modell segítette a századfordulós épületek szabálytalanságainak lekövetését a tervezés során, ami a gördülékeny kivitelezést is biztosította.
A Dózsa György út felőli egyes épületben irodákat alakítottak ki, míg az egyes és a négyes ingatlanok közti nyaktagban közösségi terek kaptak helyet. A négyes épületben vegyesen irodák és laboratóriumok működnek, míg a 4/a ingatlanban vizsgáló laborok találhatók. A bővítés során a tervezők törekedtek az eredeti tégladíszes homlokzat minél hűbb megőrzésére. Ennek megfelelően a homlokzatok díszítése és színezése harmonizál az eredeti építészeti stílussal, miközben modern elemekkel egészül ki. A főbejáratnál az elbontott szélfogó helyett ugyancsak a századfordulós homlokzathoz nyúltak vissza a tervezés során. A félköríves kocsifelhajtós bejárat felett filigrán előtető szerepelt az archív képeken. Az új bejárat egyszerre reflektál erre és az új zárópárkányra. Az éles szögű párkány a bejárat felett előtetőként jelenik meg, mely lefordulva keretezi a homlokzati raszterbe illeszkedő új üvegezett nyílászárókat. Közöttük a szélfogó építésekor részben megsemmisült pillérmotívumot visszaidéző kiugrások találhatók, kortárs homlokzatburkolattal ellátva.
A közlekedési rendszert alapjaiban kellett átdolgozni, hogy minden terület kerekesszékkel is megközelíthető legyen. Emellett 10 db új, köztük elektromos és akadálymentes parkolóhelyet alakítottak ki, valamint a területen 46 db kerékpár elhelyezésére van lehetőség. Az intézmény körül 13 000 m2 zöldterületet alakítottak ki, ami tovább növeli a fejlesztés vonzerejét.
Forrás: sajtóanyag